![Dolar ojačao, euro pod pritiskom](https://biznis.ba/wp-content/uploads/2024/06/de-1718604895-821x550.jpg?v1718604918)
Vrijednost dolara prema korpi valuta prošle sedmice porasla je jer američki Fed neće smanjiti kamate tako brzo kao što se očekivalo, dok je euro pod pritiskom zbog političke neizvjesnosti u Francuskoj.
Dolarov indeks, koji pokazuje vrijednost američke prema šest najvažnijih svjetskih valuta, porastao je prošle sedmice 0,5 posto, na 105,52 boda.
Pritom je vrijednost dolara prema evropskoj valuti porasla 0,9 posto, pa je cijena eura spala na 1,0705 dolara.
Kurs dolara porastao je i prema japanskoj valuti, za 0,4 posto, pa je dostigao 157,40 jena.
Jačanje dolara zahvaljuje se prošlosedmičnim porukama iz američke centralne banke. Na redovnoj sjednici direktori Feda odlučili su da kamatne stope ostaju nepromijenjene u rasponu od 5,25 do 5,50 posto, što se i očekivalo, prenosi SEEbiz. No, smanjili su procjene u vezi kamata.
Prije tri mjeseca čelnici Feda procjenjivali su da bi u ovoj godini mogli smanjiti kamate u tri navrata, dok sada očekuju samo jedan rez.
Predsjednik Feda Jerome Powell kazao je na konferenciji za medije da se inflacija znatno spustila sa svog vrhunca, no da je i dalje previsoka.
Euro se, pak, našao pod pritiskom jer je ulagače zabrinula odluka francuskog predsjednika Emmanuela Macrona da raspusti parlament i raspiše nove parlamentarne izbore krajem mjeseca, nakon što je na evropskim izborima prošle nedjelje pobijedila krajnje desna stranka Marine Le Pen.
Macronova šokantna odluka uzdrmala je političku scenu jer bi na predstojećim parlamentarnim izborima u Francuskoj na vlast mogla doći krajnja desnica, a ulagači se plaše da bi to dovelo do znatnog rasta proračunskog deficita.
„Stranke s oba kraja francuskog političkog spektra najavljuju fiskalnu ekspanziju. Tržište uglavnom odgovara na dodatni fiskalni stres", objašnjava Karl Schamotta, strateg u firmi Corpay.
Francuski ministar finansija Bruno Le Maire kazao je u petak da drugom po veličini ekonomije eurozone prijeti rizik od finansijske krize ako pobijedi krajnja ljevica ili krajnja desnica jer obje planiraju veliko povećanje potrošnje države.